HELSINGIN KAUPUNKI
Opetusvirasto
Perusopetuslinja

Suosituksia maahanmuuttajataustaisten oppilaiden opettajille ja opinto-ohjaajille vieraiden kielten näkökulmasta
 
(päivitetty 16.11.2006)

Suositukset ovat tarkennuksia opetusviraston linjausteksteihin ja koulujen omiin opetussuunnitelmiin.

Maahanmuuttajataustaisen oppilaan vieraiden kielten opiskelun järjestäminen

Yleisiä huomioita
-	oppilasta pyritään opettamaan vieraissa kielissä opetussuunnitelman mukaisesti
-	opetuksen yksilöllistämistä harkitaan tarpeen mukaan
-	kun vieraan kielen opiskelu aloitetaan jo valmistavan opetuksen aikana, oppilaan taitojen arvioinnille on enemmän aikaa

Opiskelustrategiat
-	vieraan kielen opiskelustrategioiden hallinta tukee oppilasta
-	oppilasta ohjataan esim. käyttämään sanakirjaa kokeissa
-	oppilas voi hyödyntää s2-opiskelusta tuttuja strategioita
-	sanojen päättely, uusien sanojen kerääminen omaan sanakirjaan, sanaston opiskelu ja kertaaminen sekä rakenteiden opiskelu, kertaaminen ja vertailu
-	ennakoivan lukemisen tekniikka
-	opiskelustrategioista lisätietoa
-	Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004
-	oman koulun opetussuunnitelma
-	Kari Moilanen, Yli esteiden Tammi 2002
-	Irene Kristiansen, Tehokkaita oppimisstrategioita, WSOY 2004
-	www.edu.fi, perusopetus, avauksia opsiin

A-kielen opetus
-	oppilas osallistuu opetukseen heti kouluun tultuaan vuosiluokasta riippumatta
-	A-kieltä voi opettaa valmistavan opetuksen opettaja
-	suositeltavaa on, että vuosiluokille 7-9 sijoittuvien valmistavan opetuksen oppilaita opettaa vieraan kielen opettaja
-	oppilaan suomen kielen puutteellinen taito ei ole este vieraan kielen opetukseen osallistumiseen. Osa oppilaista on opiskellut esim. englantia kotimaassaan ja usealle se voi olla huomattavasti tutumpi kuin suomi. 
-	oppilaan äidinkieli saattaa tukea vieraan kielen opiskelua enemmän kuin suomen kielen opiskelua. Oman kielen rakenne saattaa olla lähempänä opiskeltavan vieraan kielen rakennetta.
-	vuosiluokilla 7-9 tarjotaan B-englantia vähintään yhdessä koulussa jokaisessa suurpiirissä (lisätietoa oppaista)
-	lukiossa tai aikuislukiossa oppilas voi osallistua vieraiden kielten ns. nollakursseihin ja täydentää perusopetuksen aikana mahdollisesti puutteelliseksi jäänyttä kielitaitoaan
-	ammatillisissa oppilaitoksissa yhteisiin opintoihin kuuluu toisen kotimaisen kielen (1 ov) ja vieraan kielen (2 ov) opiskelua

Toisen kotimaisen kielen opiskelu

-	lähtökohtana on, että maahanmuuttajataustaista oppilasta ei vapauteta toisen kotimaisen kielen opetuksesta
-	tavoitteena on antaa oppilaalle samanlaiset mahdollisuudet edetä jatko-opinnoissaan kuin muillakin oppilailla
–	ylioppilaaksi päästäkseen opiskelijan on opiskeltava lukiossa ruotsia, jollei häntä ole vapautettu toisen kotimaisen kielen opiskelusta
–	ylioppilastutkinnossa opiskelija valitsee äidinkielen/suomi 2 -kokeen lisäksi kolme pakollista koetta neljän kokeen joukosta (A -tasoinen vieraan kielen koe, reaalikoe, matematiikan koe, toisen kotimaisen kielen koe). Jos opiskelija on vapautettu ruotsin opiskelusta, hän kirjoittaa käytännössä aina matematiikan.
–	ruotsin opinnot jatkuvat myös ammatillisissa oppilaitoksissa (1 ov osana yleisiä opintoja)
–	ammatillisella puolella toisen kotimaisen kielen opiskelu on tärkeää niillä aloilla, joilla työelämässä edellytetään ruotsin kielen taitoa.

Toisen kotimaisen kielen opiskelusta vapauttaminen
-	oppilas voidaan vapauttaa B-ruotsin opiskelusta ainoastaan, jos on kyseessä juuri maahan muuttanut nuori, joka ei ole opiskellut lainkaan englantia. Alkavassa ruotsissa suomen kielen taidon kohtalainen taso on tärkeä. Jos oppilas on käynyt peruskoulun vuosiluokkia 1 – 6, oppilasta ei pääsääntöisesti vapauteta, kuten ei myöskään 9. luokalla olevaa oppilasta, joka on opiskellut ruotsia alemmalla vuosiluokalla.
-	perusopetuslinjan opetuspäällikkö tekee päätöksen kaupungin koulussa opiskelevan maahanmuuttajataustaisen opiskelijan ruotsin opetuksen erityisjärjestelyistä, ts. vapauttamisesta

Valmistava opetus
-	vuosiluokkien 7-9 oppilaille voidaan varata esimerkiksi 2 vvt vieraan kielen opiskeluun kieltenopettajan johdolla. Yhteistyö kieltenopettajan on kannatettavaa, jos opetuksesta huolehtii valmistavan opetuksen opettaja.
-	opetuksessa hyödynnetään integrointia
-	valmistavan opetuksen opettaja pystyy tukemaan oppilasta vieraiden kielten opiskelussa

 Opetusjärjestelyt S2-opettajan näkökulmasta
-	oppilaan S2:n opiskelun hyödyntäminen vieraiden kielen opetuksessa
-	opiskelustrategioiden opettaminen oppilaalle, oppilaan ohjaaminen mm. läksyjen teossa
-	yhteistyö eri opettajien välillä (esim. S2-, kielten- ja oman äidinkielen opettajat)
-	koulunkäyntiavustajan käyttö eriyttämisessä
-	yhteistyö erityisopettajan kanssa, pienryhmäopetus, oppimissuunnitelman laatiminen tarvittaessa
-	tukiopetus, läksykerhot
-	joustavat opetusratkaisut, jotka eivät noudata vuosiluokkajakoja

Tukitoimia
-	koulun resurssin monipuolinen hyödyntäminen maahanmuuttajataustaisten oppilaiden opetuksessa (esim. voiko erityisopetuksen resurssia käyttää)
-	oppilaan osallistuminen pienryhmäopetukseen, jossa voi olla mukana yksilöllistetyn oppimäärän oppilaita
-	oppilaan opetusta koskevat erityisjärjestelyt kirjataan tarvittaessa oppilaan oppimissuunnitelmaan, jos opetussuunnitelman mukainen oppiminen ei suju
-	oppilaan ruotsin opetuksessa voidaan toteuttaa joustavia opetusratkaisuja. Jos oppilas esim. tulee 8. vuosiluokalle, hän voi osallistua 7. luokan ruotsin opetukseen.

Oppimateriaalit
-	vieraiden kielten oppikirjoihin liittyvien opettajanoppaiden eriyttävät materiaalit  
-	aikuisopetukseen suunniteltujen kielten oppimateriaalien käyttö vuosiluokilla 7-9 A-kieltä aloittavien oppilaiden opetuksessa
-	saman oppikirjan eritasoisten tehtävät, mukautettuun kieltenopetukseen suunnitellut oppikirjat
-	vuosiluokkien 3-6 oppimateriaalien käyttö 7-9 vuosiluokkien opetuksessa
-	sanakirjat, sanastot ja netissä olevat sanakirjat	
-	tietotekniikan hyödyntäminen kielten opetuksessa (netissä olevien vieraiden kielten opetusmateriaalit, erilaiset vieraiden kielten opetusohjelmat)
-	toisen kotimaisen kielen opetus: ruotsinkielinen selkokielilehti LL-Bladet

Arviointi

Aikaisempien taitojen huomioon ottaminen
-	aikaisemmat taidot kartoitetaan pääsääntöisesti valmistavan opetuksen aikana
-	keskustelut oppilaan ja huoltajan kanssa
-	todistusarvosanojen muuntaminen
-	kokeet, joissa tehtävät on annettu vieraalla kielellä
-	tasotestit

Arviointi ennen  päättövaihetta
-	suhteessa oppilaan edellytyksiin ja aikaisempiin tietoihin ja taitoihin
-	oppilaalle voidaan antaa sanallinen arviointi 6. vuosiluokan lukuvuositodistukseen, jos oppilas on tullut maahan kesken lukukauden
-	arvioinnissa otetaan huomion oppilaan oppimisvaikeudet
-	arvioinnin tukeminen muilla keinoin: diplomi ahkeruudesta, stipendi yritteliäisyydestä…

Sanallista arviointia päättövaiheeseen asti
-	sanallista arviointia voi käyttää päättöarviointiin asti (Perusopetusasetus, § 10)
-	Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004: ”Maahanmuuttajaoppilaiden eri oppiaineiden arvioinnissa otetaan huomioon oppilaan tausta ja vähitellen kehittyvä suomen tai ruotsin kielen taito. Oppilaan arvioinnissa tulee käyttää monipuolisia, joustavia ja oppilaan tilanteeseen sovitettuja arviointimenetelmiä, jotta hän kykenee osoittamaan osaamisensa mahdollisista suomen tai ruotsin kielen taitojen puutteista huolimatta.”

Päättöarviointi
-	normatiivista, realistista, oltava vertailukelpoista
-	oppilasta ja huoltajaa informoitava arviointikriteereistä (tietoisuus kriteereistä poistaa ”tuskaa”)
-	päättöarvioinnin kriteerit koskevat kaikkia

Arvioinnista lisätietoa
-	pulpetti.edu.hel.fi > skolenet > Opetus ja sen tuki > Opetussuunnitelmat ja opetusjärjestelyt > 
       monikulttuurinen opetus > Tukea maahanmuuttajataustaisten oppilaiden arviointiin

Lisätietoja
katri.kuukka@edu.hel.fi
ilona.kuukka@edu.hel.fi
annamari.kajasto@edu.hel.fi
minna.muukkonen@edu.hel.fi