Muslimioppilaiden eriyttämistä koskevia linjauksia

Kaikissa linjauksissa on aina muistettava, että muslimiperheet ovat erilaisia.  Huoltajilla voi olla monenlaisia näkemyksiä siitä, mikä on uskonnollisesti hyväksyttävää ja mikä ei.  Missään tapauksessa yhden huoltajan kanssa tehtyä ratkaisua ei pidä yleistää kaikkiin muslimioppilaisiin.  Se, mitä joku pitää uskonnollisista syistä kiellettynä/sallittuna, ei ole välttämättä sitä jonkun toisen mielestä.

Johdonmukaista vakaumusta on helppo kunnioittaa ja silloin myös erilaisten kompromissiratkaisujen teko on mahdollista. Koulun ei tarvitse lähteä tekemän mutkikkaita eriyttäviä ratkaisuja silloin, jos uskonnollinen vakaumus esim. musiikin suhteen vaihtelee vuosittain tai päivittäin.

KOULUSSA TEHTÄVIEN ERIYTTÄVIEN RATKAISUJEN PERUSTA

Peruskoulussa olevat oppilaat osallistuvat perusopetukseen, jolle puitteet 
antaa Perusopetuslaki ja -asetus. Lain 11 § sisältää luettelon perusopetuksen oppiaineista. Tässä luettelossa ovat musiikki, liikunta ja kuvataide, aineet joiden opetukseen osallistumisesta joudutaan joskus kouluissa neuvottelemaan.

Peruskoulussa opiskelevan oppilaan tulee osallistua perusopetukseen. Perusopetuslain 18 §:n mukaan oppilaan opetus voidaan järjestää osittain toisin, jos 
(1)	oppilaalla katsotaan joltakin osin jo ennestään olevan perusopetuksen 
oppimäärää vastaavat tiedot;
(2)	perusopetuksen oppimäärän suorittaminen olisi oppilaalle olosuhteet ja
aikaisemmat opinnot huomioon ottaen joltakin osin kohtuutonta;
(3)	se on perusteltua oppilaan terveydentilaan liittyvistä syistä.

Näin laki ei tunne mahdollisuutta olla osallistumatta perusopetukseen 
uskonnollisen tai eettisen vakaumuksen vuoksi. Oppiaineen suorittamisesta ristiriitatapauksissa on sovittava huoltajan kanssa ja koulu tarjoaa huoltajalle sellaiset eriyttävät ratkaisut, jotka koulun arjessa ovat mahdollisia. Näin ratkaisu jää koulun tehtäväksi.
 
Opetusvirasto suosittelee, että "koulu voi noudattaa joustavia opetusjärjestelyjä ja eriyttää opetusta", mutta tässä pitää ottaa huomioon vastuu- ja turvallisuuskysymykset sekä opetussuunnitelma ja oppilaiden tasavertaisuus opetusjärjestelyjä tehtäessä.

Opettaja on aina vastuussa siitä opetusryhmästä, jota hän opettaa 
työjärjestyksen mukaisesti. Jos oppilaan työjärjestyksessä on ympäristö- ja 
luonnontietoa klo 8-10, on tämän ajan vastuussa hänestä ympäristö- ja luonnontieteen opettaja. Vastuun voi siirtää ainoastaan toiselle opettajalle. Jos oppilas tekee tuntien aikana eriytettyjä tehtäviä, sen pitää tapahtua opetustilan välittömässä läheisyydessä, että opettaja voi häntä valvoa tai toisessa opetustilassa, jossa valvoo toinen opettaja. 

Opetussuunnitelma, eriyttäminen ja arviointi

Koulun opetussuunnitelma antaa reunaehdot koulussa tehtäville eriyttäville ratkaisuille. Opetussuunnitelmassa määritellään opetuksen tavoitteet ja sisällöt useimmiten vuosiluokittain. Ne koskevat kaikkia perusopetukseen osallistuvia. Jos vanhemmat haluavat poiketa opetussuunnitelmasta ja muuttaa tai jättää pois tiettyjä sisältöjä, pitää heidän sopia koulun kanssa, millä tavoin oppilas (a) opiskelee saman asian toisella tavalla tai (b) korvaa mainitun sisällön opiskelun. 

Jos toisella tavoin opiskeltava tai korvattu sisältö on hyvin keskeinen osa aineen opetussuunnitelmaa, pitää ottaa huomioon, että sen pois jättäminen vaikuttaa arvosanaan. Kaikkia tavoitteita ja sisältöjä ei voi korvata. Esimerkiksi uimataidolle ei ole olemassa mitään vaihtoehtoista taitoa. Jos esimerkiksi uinti jää liikunnan opetussuunnitelmasta oppilaalta kokonaan suorittamatta, opettaja arvioi, kuinka suurelta osalta uinti vaikuttaa kokonaisarvioon ja antaa tämän tiedoksi huoltajalle. Sen vuoksi olisi tehtävä yhteinen sopimus siitä, miten mainittu alue opiskellaan toisin tai miten oppitunnilta pois jääminen korvataan. 

Oppilaiden välinen tasavertaisuus pitää ottaa huomioon eriyttävissä ratkaisuissa. Jos joku oppilas korvaa tietyn aihealueen toisenlaisilla opinnoilla, pitäisi työmäärän olla suurin piirtein vastaava kuin on työmäärä perusopetuksessa (eli luokassa työskentelevien). Oppilaiden välille syntyy helposti hankauksia, jos he kokevat, että joku saa tehdä jotain muuta tai vastaavasti, jos eriytetty oppilas kokee joutuvansa tekemään liian paljon. Eriyttämisessä kannattaa muistaa se, että vastaavia ratkaisuja on tehty ja tehdään koulussa monesta muustakin syystä. Opettajan työmäärä ei saisi olla kohtuuton, kun hän laatii korvaavia tehtäviä.

MUSIIKKI

Suurin osa muslimihuoltajista suhtautuu neutraalisti musiikin opetukseen ja oppilaat osallistuvat aineen opetukseen ilman eriyttäviä toimia. Hengellisen musiikin suhteen opettajan täytyy noudattaa samoja periaatteita kuin kaikkien sellaisten oppilaiden suhteen, joilla on erilainen uskonnollinen vakaumus tai sellaista ei ole.

1. Oppilas ei voi soittaa eikä koskea soittimiin

Osa muslimiperheistä suhtautuu kriittisesti soittimiin. Soittamisen oppilas voi korvata esimerkiksi tutustumalla soittimiin ja niiden historiaan sekä käyttötapaan teoreettisesti. Hän voi tehdä esitelmän jostakin/joistakin soittimista jne. Muuten oppilas osallistuu musiikin teorian opiskeluun ja laulamiseen normaalilla tavalla.

2.  Oppilas ei voi soittaa eikä laulaa

Osa perheistä ilmoittaa, ettei hyväksy musiikkia lainkaan. He perustavat tämän perimätietoon, jonka mukaan silkkiin pukeutuminen, vapaisiin sukupuolisuhteisiin houkutteleminen ja musiikki-instrumenttien soittaminen on profeetan mukaan tuomittavaa. Tällaisissa tapauksissa olemme vaatineet, että oppilas tekee musiikin teorian tehtävät, jotka opettaja antaa (esim. soittimiin ja niiden käyttötapaan tutustuminen, eri kansojen musiikkiperinteeseen tutustuminen kirjoista, esitelmät säveltäjistä ja musiikilliseen sanastoon tutustuminen).  Ääritapauksessa laulun voi korvata resitoimalla Koraania opettajalle ja musiikin kuuntelun kuuntelemalla Koraania korvalappustereoilla joko musiikkiluokassa tai sen välittömässä läheisyydessä. Huoltajalle pitää korostaa, että musiikkia opettava opettaja on vastuussa kaikista ryhmän oppilaista ao. tunnin aikana ja siksi oppilaan oleskelu musiikkiluokassa tai sen välittömässä läheisyydessä on välttämätöntä. Jos tämä tuottaa oppilaalle vaikeuksia, on mahdollista pyytää huoltajaa kouluun oppilasta valvomaan. Näin on menetelty eräässä tapauksessa, kun oppilas ei pystynyt keskittymään luokan edessä olevassa tilassa.

KUVATAIDE

Jotkut muslimit katsovat, että ihmisen tai muun elävän olennon kuvaaminen tai muovaileminen ei ole sallittua. Osalle kielletty on vain ihmishahmo, osalle myös eläimet. Suurin osa muslimeista hyväksyy kaiken kuvaamisen, koska on kyse opetustarkoituksesta. Jos asiasta aiheutuu kuvataidetunneilla tai muilla oppitunneilla pulmia, perheelle kannattaa tähdentää kuvan ja visuaalisuuden merkitystä opetuksessa yleensä ja kuvallisen ilmaisun liittymistä mm. opetuksen eheyttämiseen. Huoltajalle kannattaa siis korostaa, että kuvallinen ilmaisu liittyy paitsi itse kuvataiteeseen, myös monen muunkin oppiaineen opetukseen.

Jos elävän olennon kuvaaminen piirtämällä tai maalaamalla on huoltajan mielestä ehdottomasti kiellettyä, voidaan näissä ääritapauksissa antaa oppilaille muita aiheita. Arviointia suorittavan opettajan on tällöin päätettävä, onko tiettyjen osa-alueiden sisältö kuvataiteen opetussuunnitelmassa korvattavissa ja miten tämä vaikuttaa arviointiin. 

LIIKUNTA 

Alemmilla vuosiluokilla tyttöjen ja poikien sekaryhmät eivät aiheuta ongelmia eikä niitä ole tullut paljon 5. tai 6. vuosiluokillakaan, jos koulussa on ollut sekaryhmiä. Huoltajalle kannattaa selvittää, mitä liikuntatunneilla tehdään ja miten suihkussa käyminen ja pukeutuminen on järjestetty. Suihkussa käymisessä voi muslimioppilaiden kohdalla joustaa niin, että he pääsevät tunnilta suihkuun hieman muita aikaisemmin. Joissakin kouluissa muslimioppilaat ovat saaneet käyttää erillistä suihkukoppia, jos sellainen koulussa on ollut. 

Musiikkiliikunta on ollut joidenkin muslimihuoltajien mielestä ongelmallista, koska he katsovat tietynlaisen musiikin tanssimusiikiksi.  On huoltajia, joiden mielestä Fröbelin palikat –yhtye ja Los Ketchup, Tiputanssi tms. ovat muslimioppilaille sopimatonta musiikkia liikuntatunneilla. Huoltajille kannattaa selvittää, missä tarkoituksessa musiikkia liikunnassa käytetään. 
Jos huoltaja ehdottomasti kieltää oppilaan osallistumisen musiikkiliikuntaan, ovat voimassa samat pelisäännöt kuin muidenkin taito- ja taideaineiden kohdalla. Eriyttäminen on mahdollista, mutta sen on tapahduttava niin, että liikuntaa opettava opettaja voi oppilasta valvoa ja että toiminta vastaa musiikkiliikuntaa liikunnan opetussuunnitelman puitteissa. Jos oppilas ei saa liikkua musiikin tahtiin, hän voi samaan aikaan tehdä omia harjoituksiaan salin peräosassa.

Vuosiluokilla 7-9 saattaa joillakin maahanmuuttajataustaisilla muslimitytöillä olla esteitä osallistua joihinkin harjoituksiin esim. kuntosalilla. Näissä tapauksissa tytöt osaavat itse selvittää opettajalle asian ja tilalle voi tarjota jotakin muuta toimintaa. 

On sattunut tapauksia, jolloin maahanmuuttajataustainen huoltaja on kieltänyt luistelemisen sillä perusteella, että se aiheuttaa pysyviä vaurioita. Tässä auttaa asiallinen selvitys siitä, mitä vaikutuksia luistelemisella on ja mitä sillä ei ole.  Joku huoltaja on saattanut nähdä televisiossa taitoluistelua ja liittää luisteluun vähän pukeutumisen. Tässäkin auttaa asiallinen selvitys. 

Liikunnassa on pidettävä kiinni asiallisesta pukeutumisesta. Peittävä vaatetus ei estä ketään liikkumasta ja muslimien pukeutumissääntöjen puitteissa on mahdollista löytää itselleen kunnolliset jalkineet ja muut asusteet liikuntatunteja varten.

UINTI

Huoltajille on selvitettävä, että Suomessa uinnin opetus on paitsi osa liikunnan opetusta myös elintärkeän kansalaistaidon opetusta. Jokainen huoltaja ymmärtää tämän, koska perheet matkustavat autolautoilla Ruotsiin ja Viroon. Yleensä nuorempien muslimioppilaiden kohdalla ei ole asiassa ongelmia, vaan he voivat osallista uinnin opetukseen.  Poikien suhteen muslimihuoltajat ovat kokemusten mukaan väljempiä eikä vastaan ole tullut usein tilanteita, ettei muslimipoika olisi voinut osallistua uinnin opetukseen. 

Muslimihuoltajat voivat olla huolissaan riisuutumisesta, suihkussa käymisestä ja saunomisesta uinnin yhteydessä. Nämä asiat voi sopia huoltajan kanssa niin, että ao. oppilas voi riisuutua yksin ja käydä suihkussa ja vaihtaa uima-asun hieman toisten oppilaiden jälkeen. Joillekin muslimityttöjen huoltajille on sopinut se, että tytöt ovat uineet pitkässä t–paidassa. Tämä on kuitenkin aina sovittava etukäteen uimahallin kanssa. Kaikki uimahallit eivät salli pitkiä t–paitaa uima-asuna.

Jos muslimioppilaan huoltaja kieltäytyy uinnin opetuksesta, neuvottelussa huoltajan kanssa on syytä korostaa, että uinti on osa liikunnanopetusta ja välttämätön kansalaistaito. Uimataitoa ei voi päättöarvioinnissa kompensoida millään muulla taidolla, jos oppilaalla on ollut mahdollisuus osallistua uinnin opetukseen.  Uimataidon puuttuminen vaikuttaa liikunnan arvosanaan. Jos huoltaja kieltäytyy uinnin opetuksesta, on hänen kirjallisesti sitouduttava huolehtimaan uimataidon oppimisesta. 

Liikuntavirasto järjestää muslimilapsille uintikursseja. Koulukohtaisesti voidaan sopia, että osallistuminen ao. kurssille voi korvata koulun järjestämän uinnin opetuksen. Tästä on kuitenkin oltava asianmukainen uinnin opettajan antama todistus.

Uimataidon oppiminen on osa koulun liikunnan opetusta ja välttämätön

kansalaistaito. Sitoudun huolehtimaan siitä, että oppilas 

_______________________________________

oppii uimataidon. 

Helsingissä ____ / ____  _____

____________________________________

Huoltajan allekirjoitus

KOULUN JUHLAT

Osa muslimioppilaiden huoltajista haluaa oppilaiden osallistuvan koulun kaikkiin juhliin. Osa huoltajista on itse mukana juhlissa. Kuitenkin suuri osa katsoo, että jouluun ja muihin kirkollisiin juhlapäiviin liittyvät juhlat eivät ole sopivia.  

1. Joulujuhlat

Monessa koulussa uskonnollinen sisältö on siirretty joulujuhlasta kirkossa pidettävään tilaisuuteen. Jos näin on menetelty, voi huoltajalle kertoa asiasta ja antaa hänen tehdä päätös sen jälkeen.  

Yksittäinen virsi tai joululaulu ei tee joulujuhlasta vielä uskonnollista tilaisuutta. Mutta jos juhlassa on selkeästi uskonnollisia aineksia, esim. jouluevankeliumi tai vastaava, on tästä syytä ilmoittaa huoltajille etukäteen. Tällöin vältytään jälkiselvittelyltä. Jotkut koulut ovat sisällyttäneet joulujuhlan uskonnollisen aineksen juhlan alkuosaan ja ilmoittaneet tämän huoltajille. Osa oppilaista on tullut juhlaan tämän osan jälkeen sovitun laulun aikana eikä tästä ole aiheutunut häiriötä.

Osa muslimihuoltajista kuitenkin katsoo, etteivät oppilaat voi missään tapauksessa osallistua joulujuhlaan. Hyviä kokemuksia on saatu, kun muslimioppilaille ja heidän huoltajilleen on järjestetty samaan aikaan joulujuhlan kanssa oma tilaisuus. Islamin opettaja on ollut mukana järjestelyissä. Osa muslimioppilaista on silloin osallistunut sekä joulujuhlaan että omaan tilaisuuteen huoltajan päätöksen mukaan. Jos koulussa ei ole resursseja järjestää tätä, oppilas jää varsinaisesta juhlasta pois. Tällöin voi yhteen luokkaan järjestää oppilaille jotakin toimintaa juhlan ajaksi etenkin silloin, kun todistusten jako tapahtuu joulujuhlan jälkeen.

2. Kevätjuhla ja suvivirsi

Kevätjuhla ei ole aiheuttanut juuri ongelmia, vaan yleensä kaikki oppilaat ovat siihen osallistuneet. Suvivirsi kuuluu suomalaiseen juhlaperinteeseen. Jos oppilaan huoltaja kuitenkin katsoo, että suvivirren sanat loukkaavat oppilaan vakaumusta, hän voi sopia, että oppilas jättäytyy juhlasta pois. On syytä välttää tilanne, että oppilas poistuu juhlasta kesken, kun suvivirsi alkaa. Tällaisia yksittäistapauksia on joissakin kouluissa ollut ja niitä on syytä välttää kertomalla huoltajalle, että suvivirsi on osa juhlaa.

3. Muut juhlat ja tilaisuudet

Yksittäinen virsi ei tee myöskään itsenäisyysjuhlasta uskonnollista, mutta jos oppilaan huoltaja katsoo, että virren laulaminen on vastoin oppilaan vakaumusta, kannattaa sopia, että oppilas jää pois juhlasta. Juhlasta kesken poistuva oppilas aiheuttaa enemmän hämminkiä.

Luokan pikkujouluista ja muista juhlista kannattaa tiedottaa koteihin, ettei niistä aiheudu epätietoisuutta. Monet huoltajat sallivat oppilaiden olla mukana luokan pikkujouluissa, jos sisältö on kulttuuripainotteinen tonttuleikkeineen ja lahjoineen. Osa huoltajista ei halua oppilaiden osallistuvan mihinkään jouluun liittyvään tilaisuuteen ja silloin on hyvä, että kotona tiedetään, milloin ao. tilaisuus luokassa on.

4. Juhlapäiviin liittyvä muu toiminta

Juhlapäiviin liittyy koulussa aina myös muuta toimintaa, kuten askartelua, käsityötä ja kuvataidetta. Tätä kaikkea toimintaa pitää luokassa eriyttää silloin, jos muslimioppilaiden huoltajat eivät pidä juhliin osallistumista soveliaana. Muslimioppilas voi tonttujen sijaan askarrella samasta punaisesta pahvista jotakin muuta. Monet joulukoristeet saa pienellä vaivalla muutettua joksikin ihan muuksi eikä oppilaalle tarvitse järjestää vaihtoehtoista toimintaa, puhumattakaan siirtymisestä toiseen luokkaan. Samoin voi menetellä käsitöissä ja kuvataiteissa. Jos muut piirtävät pääsiäispupuja, voi muslimioppilas piirtää samoilla välineillä ja ohjeilla jotakin muuta.

Juhlapäivät näkyvät koulun käytävillä ja luokkahuoneissa.  Tämä on syytä selvittää huoltajille. Koulu on kaikkien koulu ja sekä enemmistöllä että vähemmistöllä on oikeus näkyä koulussa. Myös muslimien juhlapäivät voivat näkyä koulussa ja luokissa, joissa heitä on. Moskeijan kuva luokkahuoneen seinällä voi edistää oppilaiden välistä ymmärtämystä ja saa muslimioppilaat tuntemaan luokkahuoneen omakseen.

RUKOUSHETKET KOULUPÄIVÄN AIKANA JA OSALLISTUMINEN
PERJANTAIRUKOUKSEEN 

Osa muslimioppilaista ilmoittaa haluavansa rukoilla koulupäivän aikana. Rukousaikataulut vaihtelevat riippuen auringon noususta ja laskusta. Keski- ja iltapäivän rukoushetket sijoittuvat koulupäivään. Useimpien muslimien mielestä rukousaikataulussa voidaan joustaa. Pääperiaatteena kannattaa pitää sitä, että rukoushetki ei saa häiritä koulutyötä eikä rukoileminen kesken oppitunnin ole suotavaa. 

Pienten oppilaiden kanssa voi menetellä niin, että he voivat lähteä rukoilemaan viitisen minuuttia ennen tunnin päättymistä, jotta he ehtivät normaalisti välitunnille. He voivat pitää silloin rukoushetkensä käytävän päässä tai muualla luokkahuoneen läheisyydessä. Isompien oppilaiden kanssa voi sopia, että he voivat rukoilla välitunnin aikana tyhjässä luokkahuoneessa tai muussa tilassa.

Silloin tällöin isommat oppilaat pyytävät perjantaisin lupaa lähteä moskeijaan rukoilemaan. Tällaisessa tapauksessa oppilaan pitäisi aina sopia tuntien sisällön opiskelusta asianmukaisella tavalla niiden opettajien kanssa, joiden tunneilta oppilas on poissa.  Poissaolo ilman asianomaisen opettajan lupaa ja sopimusta sisältöjen suorittamisesta ei ole mahdollista.

DISKOT, LEIRIKOULUT, RETKET JA TUTUSTUMISKÄYNNIT

Diskoihin ja leirikouluihin suhtautuvat monet muslimihuoltajat varauksella. Joukossa on huoltajia, jotka päästävät oppilaan diskoon eivätkä näe siinä ongelmaa. Jotkut huoltajat päästävät oppilaan sillä ehdolla, että hän ei osallistu tanssimiseen. Diskoista on parasta kertoa huoltajalle niiden todellinen sisältö etukäteen. Silloin huoltaja voi itse arvioida, onko toiminta sopivaa vai ei. 

Leirikoulun suhteen on myös parasta selvittää huoltajalle mahdollisimman tarkoin, miten asiat siellä tehdään. Tärkeää on mainita, miten yöpyminen, peseytyminen ja ruokailu on järjestetty. Monet vanhemmat pelkäävät tyttöjen ja poikien välistä lähempää kanssakäymistä. Suihkussa käyminen ja saunominen yhdessä muiden oppilaiden kanssa ovat usean muslimihuoltajan mukaan ehdottomasti kiellettyjä, vaikka oppilaat olisivat samaa sukupuolta. 
Opetukseen kuuluvat retket ja opintokäynnit eivät ole vapaaehtoisia. Tätä kannattaa painottaa etenkin sellaisille muslimihuoltajille, joiden kotimaissa koulutyö on ollut kovin erityyppistä. Ongelmia retkiin osallistumisessa ei ole juurikaan ollut. Jotkut museo- ja taidenäyttelyvierailut ovat jälkikäteen herättäneet keskustelua, jos esillä on ollut alastomia kuvia tai veistoksia. Opettaja ei voi aina tietää, mitä kaikkea jossakin näyttelyssä on eikä asioita voi silloin ennakoida. Jos opettajalla on tietoa mahdollisista vakaumusta loukkaavista taideteoksista tms. hän voi sopia huoltajan kanssa, että oppilas ohittaa tällaiset ja keskittyy muuhun antiin. Kuitenkin pitää muistaa, että taiteessa ja kulttuurissa on aina ollut ja tulee aina olemaan asioita, jotka saattavat loukata jonkun vakaumusta. Kaikkea ei koskaan voi ennakoida.

PUKEUTUMINEN

Muslimityttöjen vaatetus ei ole koskaan ollut suuri ongelma Helsingin kouluissa. 

Liikuntatunneilla on oltava asianmukainen vaatetus eikä muslimitytöillä ole mahdollisuutta poiketa tästä. Sopiva vaatetus voi olla peittävä ja islamin pukeutumistapojen mukainen. Huivin käytölle liikuntatunneilla ei ole esteitä, mutta turvallisuussyistä se kannattaa solmia siten, ettei se aiheuta ongelmia esim. köysissä, peleissä tai leikeissä. Yläasteella tyttöjen ja poikien liikuntatunnit järjestetään yleensä erikseen ja muslimitytöt ovat yleensä käyttäneet samanlaisia liikuntavaatteita kuin kaikki muutkin.

Kasvohuntujen käyttö voi aiheuttaa pulmia äidinkielen ja kirjallisuuden ja vieraiden kielten tunneilla, jossa suullinen kielitaito on yksi oleellinen osa. Isossa luokassa on puhetta vaikea kuulla kankaan läpi, samoin kielistudiossa. Suullinen kielitaito lienee ainakin neljänneksen arvoinen kielitaidon arvioinnissa. Jos suullisen kielitaidon osuus jää kasvohunnun vuoksi pois kokonaan tai osittain, tämä vaikuttaa arviointiin ja huoltajaa ja oppilasta pitää siitä informoida. Jokaisen oppilaan pitää olla tunnistettavissa kokeissa ja ylioppilaskirjoituksissa. Kasvohuntua käyttävän oppilaan on ennen kokeisiin tai ylioppilaskirjoituksiin osallistumista näytettävä kasvonsa naispuoliselle opettajalle, koska kouluissa ei ole muita tunnistamiskeinoja.

Jos vaatetuksen vuoksi ei voi osallistua kemian työtunneille, opettaja voi antaa korvaavia tehtäviä, mutta tehdä myös selväksi, että kaikkea ei voi korvata, vaan arviointiin vaikuttaa kokeellisen työskentelyn poisjättäminen.

KOULURUOKAILU

Muslimi ei voi syödä Koraanin mukaan sianlihaa eikä sen johdannaisia (kinkkua, leikkeleitä jne.) eikä mitään veriruokia. Naudanliha, lammas, kana ja kalkkuna, joita Suomessa käytetään yleisesti, ovat sallittuja. Ongelmaksi voi joidenkin perheiden kohdalla nousta lihan teurastustapa. Jotkut muslimit eivät syö muuta kuin ns. halal -lihaa, joka on teurastettu juoksuttamalla veri ruhosta ja lausumalla muslimien rukous toimenpiteen yhteydessä. Koraanissa on kohta, jonka mukaan juutalaisten ja/tai kristittyjen teurastaman lihan syöminen on sallittua ja useat muslimiperheet käyttävät tavallista suomalaista naudan-, lampaan-, kanan ja kalkkunan lihaa.

Lisäaineet, jotka saattavat sisältää sikaperäisiä aineita (esim. liivate) ovat joskus ongelma. Lisäaineen rasva voidaan tarkistaa valmistajalta, jos muslimiperhe on tarkka tässä asiassa. Kouluruuan lisäaineiden tarkistamiseen ei henkilökunnalla eikä palvelun tarjoajalla ole resursseja eikä velvoitetta. Huoltaja tai oppilas itse voi varmistaa asian valmistajalta. Jotkut tuotteet on jo tarkistettu, kuten Valiolta tulevat jäätelöt, jotka sisältävät vain kasviperäisiä lisäaineita. Monet muslimiperheet noudattavat tulkintaa, jonka mukaan lisäaineen valmistusprosessissa siasta peräisin olevat aineet ovat hajonneet ja yhdistyneet toisiin aineisiin niin, etteivät ne enää ole Koraanin tarkoittamaa kiellettyä ainetta.

Kouluissa tarjotaan monipuolinen, täysipainoinen ja ohjattu kouluateria, joka kattaa osan nuoren päivittäisestä ravinnontarpeesta. Kouluruokailu täydentää kodissa tapahtuvaa ruokailua.  Ruokailu on järjestetty kouluravintolassa itsepalveluna, jolloin oppilas voi itse koota oman ateriansa. Koululounas tarjotaan päivittäin kello 10–12 välillä. Ateriaan kuuluu lämmin ruoka, salaatti, raaste tai tuorepala, näkkileipä ja leipärasva. Ruokajuomaksi tarjotaan maitoa, piimää ja vettä. Ruokalistat (perus- ja kasvisruokalistat) ovat kiertäviä ja kuuden viikon mittaisia. 

Perusruokalistan pääruokalajeista noin 70 % - 80 % soveltuu sellaisenaan muslimeille. Kouluruokalistoihin merkitään selkeästi ja havainnollisesti ruokalajien soveltuvuus muslimeille. Jos pääruoka koulussa on sikaperäistä, on muslimioppilaille tarjolla vaihtoehtoinen lämmin ruoka, joka on koottu perus- ja kasvisvaihtoehtojen pohjalta. Jos tarjolla oleva vaihtoehto ei jostakin syystä tyydytä oppilasta, ateriaa voi täydentää leivällä, maidolla, salaatilla ja raasteella.

Muslimiruokavalion tarpeesta huoltaja ilmoittaa erityisruokavaliolomakkeella. Lomake palautetaan koulun terveydenhoitajalle tai luokanopettajalle. 

Osallistuminen paastoon on yksi islamin uskonnon viidestä peruspilarista. Pyhä paastokuukausi, Ramadan sijoittuu hieman eri aikaan vuosittain. Yleensä alle murrosikäiset lapset eivät paastoa, mutta tämä vaihtelee riippuen perheestä. Jotkut lapset saattavat paastota jo ala-asteella ollessaan, jotkut harjoittelevat paastoamalla yhden tai kaksi päivää viikossa. Monessa perheessä harjoittelupäivät ovat viikonloppuina, ettei koulutyö kärsi. Hyväksi käytännöksi on havaittu se, että huoltaja tai oppilas itse ilmoittaa keittiöön edeltä käsin, aikooko hän paastota ja onko paastossa keskeytyksiä. Ylemmillä luokilla oleville oppilaille kannattaa muistuttaa ilmoittamisesta.

JOS ASIOISTA EI PÄÄSTÄ SOPIMUKSEEN

Joskus kouluissa on tullut esille valitettavia tilanteita, jolloin koulun esittämät kompromissiratkaisut eivät ole huoltajalle sopineet. Joku yksittäinen huoltaja on vaatinut oppilasta lähtemään pois, kun lukujärjestyksessä on ollut musiikkia ja oppilas on noudattanut huoltajan kehotusta. Vastaava tilanne on syntynyt myös jossakin liikunnan osalta.

Huoltajaa on syytä muistuttaa siitä, että oppivelvollisuuden suorittaminen on huoltajan vastuulla eikä suinkaan sen estäminen. 

Jos oppilaan huoltaja ei suostu tarjottuihin kompromisseihin ja oppilas on poissa säännöllisesti tietyn oppiaineen tunnit, suoritus tässä aineessa on hylätty. Oppilaalle voidaan tämän jälkeen antaa vielä mahdollisuus esim. kesällä tarvittavan näytön antamiseen ao. oppiaineessa. Jos tämänkään ei käy, on ainoa mahdollisuus oppilaan siirtyminen kotiopetukseen. Huoltajalle on kotiopetuksen osalta kerrottava, että jos oppilaalle joskus halutaan peruskoulun päättötodistus kotiopetuksen jälkeen, on hänen suoritettava kaikki peruskoulun oppiaineet - myös musiikki - ns. erityisessä tutkinnossa, jossa hänen tietonsa ja taitonsa tutkitaan.

KOTIOPETUS

Seuraavassa on rehtoreille keväällä 2003 laadittu ohje koskien kotiopetusta:

Perusopetuslain säädökset:

Seuraavat Perusopetuslain (21.8.1998/628) kohdat liittyvät ensisijaisesti kotiopetukseen:

25 § Oppivelvollisuus
Suomessa vakinaisesti asuvat lapset ovat oppivelvollisia. Oppivelvollisuus alkaa sinä vuonna, jona lapsi täyttää seitsemän vuotta. Oppivelvollisuus päättyy, kun perusopetuksen oppimäärä on suoritettu tai kun oppivelvollisuuden alkamisesta on kulunut 10 vuotta.

26 § Oppivelvollisuuden suorittaminen
Oppivelvollisen on osallistuttava tämän lain mukaisesti järjestettyyn perusopetukseen tai saatava muulla tavalla perusopetuksen oppimäärää vastaavat tiedot.

Huoltajan vastuu oppivelvollisuudesta:

Kun oppilas siirtyy kotiopetukseen, huoltaja on velvollinen huolehtimaan oppivelvollisuuden suorittamisesta (Perusopetuslaki 26 § Oppivelvollisuuden suorittaminen: Oppivelvollisen huoltajan on huolehdittava siitä, että oppivelvollisuus tulee suoritettua.)

Tutkivan opettajan rooli

Kotiopetusta varten opetusvirasto asettaa tutkivan opettajan, joka selvittää vuosittain kotiopetuksessa olevien tietoja ja taitoja ja antaa niistä arvion (1) huoltajalle, (2) kotiopetuksen järjestäjälle ja (3) opetuspäällikölle. Tutkivan opettajan arvion perusteella ei voida tehdä johtopäätöksiä siitä, millä luokkatasolla oppilas olisi, jos hän olisi perusopetuksen piirissä tai mille luokalle hänet sijoitettaisiin, jos hän siirtyisi takaisin perusopetukseen. Jos huoltaja haluaa, että kotiopetuksessa oleva oppilas palaa takaisin perusopetukseen, arvioi vastaanottava koulu oppilaan tiedot ja taidot ja sijoittaa hänet niitä parhaiten vastaavalle luokkatasolle ottaen kuitenkin huomioon oppilaan iän.

Todistuksen saaminen

Perusopetuslaki 38 § Erityinen tutkinto
Perusopetuksen oppimäärä tai sen osa voidaan suorittaa erityisessä tutkinnossa sen mukaan kuin asetuksella säädetään.

Edelliseen liittyen Perusopetusasetus (20.11.1998/852)

23 § Erityinen tutkinto
Perusopetuslain 38 §:ssä säädetyn erityisen tutkinnon voi järjestää se, jolla on lupa järjestää perusopetusta.
Erityiseen tutkintoon tulevan tulee osoittaa, että hänen tietonsa ja taitonsa vastaavat eri oppiaineissa perusopetuksen oppimäärän mukaisia tietoja ja taitoja. Perusopetuksen koko oppimäärän suorittamiseksi tulee oppivelvollisen osallistua tutkintoon kaikissa perusopetuslain 11 §:ssä mainituissa aineissa.
Erityisen tutkinnon hyväksytysti suorittaneelle annetaan todistus perusopetuksen oppimäärän suorittamisesta kokonaan tai osittain.

Jos kotiopetuksessa oleva oppilas haluaa todistuksen jonkin luokan tai koko perusopetuksen oppimäärän suorittamisesta, on hänen osallistuttava kunnan tai muun opetuksen järjestämisluvan saaneen yhteisön tai säätiön toimeenpanemaan perusopetusasetuksen 23 §:n mukaiseen erityiseen tutkintoon. Tutkinnossa voidaan suorittaa yksittäisen aineen tai kaikkien mainitussa pykälässä mainittujen aineiden oppimäärät. Suoritus voi käsittää yhden vuosiluokan tai sen osan taikka laajimmillaan koko perusopetuksen oppimäärän suorittamisen samassa kokeessa. Kunnan tai muun opetuksen järjestäjän erityisestä tutkinnosta antamaan todistukseen merkittävistä tiedoista määrää Opetushallitus. Todistus vastaa oikeusvaikutuksiltaan täysin opetuksen järjestäjien omille oppilailleen antamia todistuksia. 

Helsingissä erityisen tutkinnon voi järjestää mikä tahansa peruskoulu. Jos siis oppilaalle halutaan todistus jonkun vuosiluokan suorittamisesta, huoltaja voi ottaa yhteyttä johonkin peruskouluun ja kysyä mahdollisuutta erityisen tutkinnon suorittamisesta.